ВЕРХОВНА РАДА УКРАЇНИ

ВИСНОВОК
щодо подання «Про надання згоди на затримання народного депутата України Дубневича Ярослава Васильовича», підтриманого і внесеного до Верховної Ради України Генеральним прокурором Рябошапкою Р.Г.                          17 жовтня 2019 року (№ 01/1-26вих-19)

Комітет на засіданні 30 жовтня 2019 року (протокол № 13) розглянув згідно з дорученням Голови Верховної Ради України Разумкова Д.О. від 17 жовтня ц.р. подання «Про надання згоди на затримання народного депутата України Дубневича Ярослава Васильовича», ініційоване заступником Генерального прокурора – керівником Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Холодницьким Н.І. від 11 жовтня 2019 року та підтримане і внесене до Верховної Ради України Генеральним прокурором Рябошапкою Р.Г. 17 жовтня 2019 року, і  зазначив таке.
Національним антикорупційним бюро України здійснюється досудове розслідування, а Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою Генеральної прокуратури України – процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 52019000000000348 від 24.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 27  та частиною  п’ятою статті 191 Кримінального кодексу України.
Частина третя статті 27 Кримінального кодексу України  - організатором є особа, яка організувала вчинення злочину (злочинів) або керувала його (їх) підготовкою чи вчиненням. Організатором також є особа, яка утворила організовану групу чи злочинну організацію або керувала нею, або особа, яка забезпечувала фінансування чи організовувала приховування злочинної діяльності організованої групи або злочинної організації.
Частина п’ята статті 191 Кримінального кодексу України – дії, передбачені частинами першою, другою, третьою або четвертою цієї статті (привласнення чи розтрата чужого майна, яке було ввірене особі чи перебувало в її віданні, привласнення, розтрата або заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем), якщо вони вчинені в особливо великих розмірах або організованою групою - караються позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

У поданні до Верховної Ради України йдеться про те, що «В ході досудового розслідування встановлено, що у період із грудня 2015 року до березня 2017 року Дубневич Я.В., будучи народним депутатом України – Головою Комітету Верховної Ради України з питань транспорту, як організатор керував підготовкою та вчиненням кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, всупереч інтересам служби та держави з корисливих мотивів, діючи у власних інтересах з метою заволодіння коштами філії «Центр забезпечення виробництва» публічного акціонерного товариства «Українська залізниця»…  на користь підприємства ТОВ «Корпорація КРТ», кінцевим бенефіціарним власником якого є він особисто…» (стор. 2).

Відтак, на сторінках 1-17 подання, зазначається про те, що досудовим розслідуванням встановлено, що Дубневич Я.В. з 29.08.2019 року є народним депутатом України ІХ скликання, членом депутатської групи «За майбутнє», членом Комітету Верховної Ради України з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування, членом груп з міжпарламентських зв’язків з Угорщиною, підписав присягу народного депутата України та присягнув на вірність України. Також йдеться про статус народного депутата України та нормативно-правові акти, якими має керуватися народний депутат України Дубневич Я.В. у своїй діяльності, зазначені окремі статті Конституції України, законів України «Про залізничний транспорт», «Про здійснення державних  закупівель»,  «Про комітети Верховної Ради України» (зауважуємо, що чинний Закон діє в редакції Закону № 3277-IV від 22.12.2005), «Про запобігання корупції», «Про статус народного депутата України», а також окремі пункти постанов Верховної Ради України «Про перелік, кількісний склад і предмети відання комітетів Верховної Ради України восьмого скликання» від 04.02.2005 № 22-VІІІ (зауважуємо, що вказана Постанова прийнята Верховною Радою України 4 грудня 2014 року), «Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України восьмого скликання та обрання голови, першого заступника, заступників голови, секретаря та членів Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації» від  04.12.2014 № 23-VІІІ, «Про затвердження Положення про помічника-консультанта народного депутата України» від 13.10.1995 року № 379/95-ВР, положення статуту публічного акціонерного товариства «Українська залізниця», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 № 735, положення про Філію  «Центр забезпечення виробництва», затвердженого наказом ПАТ «Укрзалізниця» від 18.11.2015 № 011, нова редакція затверджена наказом ПАТ «Укрзалізниця» від 26.02.2016 № 130.
У поданні з 18 по 45 сторінку описані факти заволодіння коштами філії «Центр забезпечення виробництва» публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» народним депутатом України Дубневичем Я.В. та іншими особами, що мають ознаки кримінального правопорушення. 
       Відомості про підозру та обвинувачення народного депутата України Дубневича Я.В. (підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, а саме в організації заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб), з посиланням на докази, отримані досудовим слідством, а також інформація щодо застосування до народного депутата України Дубневича Я.В.  запобіжного заходу зазначаються на сторінках 45-60 подання. 
 
        Комітет зазначив, що відповідно до частини третьої статті 80 Конституції України, частини першої статті 27 Закону України «Про статус народного депутата України», частини першої статті 218 Регламенту Верховної Ради України  Верховна Рада України надає згоду на притягнення до кримінальної відповідальності, затримання чи арешт народного депутата України.   Згідно з частинами другою та четвертою статті 482 Кримінального процесуального Кодексу України (далі - КПК) притягнення до кримінальної відповідальності народного депутата України, його затримання або обрання стосовно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою чи домашнього арешту не може бути здійснено без згоди Верховної Ради України.
Порядок розгляду Верховною Радою України питань про надання згоди на притягнення до кримінальної відповідальності, затримання чи арешт народного депутата України визначений Главою 35 (статті 218-221) Регламенту Верховної Ради України.
Згідно з частиною другою статті 218 Регламенту Верховної Ради України подання про надання згоди на притягнення до кримінальної відповідальності, затримання чи арешт народного депутата України ініціюється прокурором. Подання щодо народного депутата України повинно бути підтримано і внесено до Верховної Ради України Генеральним прокурором.
Подання про надання згоди на притягнення до кримінальної відповідальності, затримання чи арешт народного депутата України повинно бути вмотивованим і достатнім, містити конкретні факти і докази, що підтверджують факт вчинення зазначеною в поданні особою суспільно небезпечного діяння, визначеного Кримінальним кодексом України (частина третя статті 218 Регламенту Верховної Ради України).
Відповідно до частини першої статті 219 Регламенту Верховної Ради України Голова Верховної Ради України пропонує народному депутату України, щодо якого внесено подання про надання згоди на притягнення до кримінальної відповідальності, затримання чи арешт, подати протягом п’яти днів письмові пояснення комітету, до предмета відання якого належать питання регламенту, і доручає зазначеному комітету надати висновок щодо подання про надання згоди на притягнення до кримінальної відповідальності, затримання чи арешт народного депутата України згідно із законом.
Згідно з частиною першою статті 220 Регламенту Верховної Ради України комітет, якому доручено надати висновок щодо питання про надання згоди Верховною Радою України на притягнення до кримінальної відповідальності, затримання чи арешт народного депутата України, відповідно до закону визначає достатність, законність і обґрунтованість подання, законність одержання доказів, зазначених у поданні, і встановлює наявність відповідних скарг. Підготовку цього питання комітет здійснює у терміновому порядку, але в строк не більш як 20 днів. 
Відповідно до частин першої та другої статті 220 Регламенту Верховної Ради України на засідання комітету запрошується особа, щодо якої внесено подання, а також бере участь Генеральний прокурор. 
Комітет, згідно з частиною третьою статті 220 Регламенту Верховної Ради України, у разі необхідності може витребувати додаткові матеріали кримінального провадження, заслухати пояснення осіб за клопотанням особи, щодо якої внесено подання.
У разі відсутності достатніх доказів щодо обґрунтування подання Голова Верховної Ради України має право повернути його разом із вмотивованим висновком комітету Генеральному прокуророві  (частина четверта статті 220 Регламенту Верховної Ради України).
За інформацією Першого заступника Керівника Апарату – керуючого справами Боднара П.О. (лист від 28 жовтня 2019 року № 06/03-330 (195151), копії листа Генерального прокуратура від 17.10.2019 № 01/1-26вих-19 (вх. № 188939 від 17.10.2019) та доданих до нього подань  про надання згоди на притягнення до кримінальної відповідальності, на затримання, на обрання  запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (арешту) народного депутата України                     Дубневича Я.В.  на 184  аркушах  Головою Верховної Ради України надіслано народному депутату України Дубневичу Я.В. листом від  21 жовтня 2019 року    № 01/03-390(190678), в якому запропоновано протягом п’яти днів подати письмове пояснення Комітету щодо цих подань. 
Пояснення народного депутата України Дубневича Я.В. в Апараті Верховної Ради України зареєстровано 28 жовтня 2019 року (№ 198064).

На засідання  Комітету 30 жовтня 2019 року були запрошені Генеральний прокурор Рябошапка Р.Г., заступник Генерального прокурора – керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Холодницький Н.І.  (лист від 24.10.2019 № 04-28/9-211(195485) та народний депутат України Дубневич Я.В. (лист від 24.10.2019 № 04-28/8-212(195497).
Під час розгляду подання на засіданні Комітету було надано слово Генеральному прокурору Рябошапці Р.Г., та на його пропозицію переглянуто відеозапис та заслухано аудіозапис негласних слідчих (розшукових) дій, а також заслухано народного депутата України Дубневича Я.В. та його адвоката               Пелюка С.С.
  
Подання про надання згоди на затримання народного депутата України Дубневича Я.В. ініційоване  заступником Генерального прокурора – керівником Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Холодницьким Н.І.,  який просить розглянути подання і дати згоду на затримання  народного депутата України Дубневича Ярослава Васильовича, підтримане Генеральним прокурором  Рябошапкою Р.Г. і 17 жовтня 2019 року внесене на розгляд Верховної Ради України, тобто ініційовано, підтримано і внесено належними суб’єктами подання з дотримання вимог частин першої, другої статті 218 Регламенту Верховної Ради України.   

Комітет зауважує, що вмотивованість, достатність, законність і обґрунтованість подання, законність одержання доказів, зазначених у поданні має ґрунтуватися на нормах Конституції України, законів України, чинних міжнародних договорах, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України  та  підтверджуватися належними та допустимими доказами, одержаними та зібраними законним шляхом, як це передбачено частиною другою статті 93 КПК - сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених КПК.

Комітет звертає увагу на те, що процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів (частина друга статті 84 КПК України);  належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів (стаття 85 КПК України); доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України (частина перша статті 86 КПК України);  недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією України та законами України, міжнародними договорами, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини (частина перша статті 87 КПК України); негласні слідчі (розшукові) дії проводяться у випадках, якщо відомості про злочин та особу, яка його вчинила, неможливо отримати в інший спосіб. Негласні слідчі (розшукові) дії, передбачені статтями 260, 261, 262, 263, 264 КПК (в частині дій, що проводяться на підставі ухвали слідчого судді), 267, 269, 269-1, 270, 271, 272, 274 КПК,  проводяться виключно у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів (частина друга статті 246 КПК України); слідчий суддя постановляє ухвалу про дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії, якщо прокурор, слідчий доведе наявність достатніх підстав вважати, що: 1) вчинений злочин відповідної тяжкості; 2) під час проведення негласної слідчої (розшукової) дії можуть бути отримані докази, які самостійно або в сукупності з іншими доказами можуть мати суттєве значення для з’ясування обставин злочину або встановлення осіб, які вчинили злочин (частина третя статті 248 КПК України); строк дії ухвали слідчого судді про дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії не може перевищувати два місяці (частина перша статті 249 КПК України).

Подання про вчинення народним депутатом України Дубневича Я.В. суспільно-небезпечного діяння, визначеного частиною третьою статті 27, частиною п’ятою статті  191 КПК, обгрунтовується шляхом зазначення певних відомостей та посилання на окремі документи, зокрема:
- «Дубневич Я.В. у період часу з грудня 2015 року до кінця березня 2017 року з використанням службового становища, а саме статусу народного депутата України та Голови Комітету, усвідомлюючи злочинний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, шляхом розробки плану та надання відповідних вказівок  щодо  спланованих дій співорганізатору та співучасникам злочину, тобто організував і створив умови для проведення закупівлі елементів верхньої будови колії за рахунок коштів філії «Центр забезпечення виробництва» у порушення визначеної законом процедури за завищеними ціновими пропозиціями… Тобто розуміючи відсутність конкуренції …  з метою виконання вимог Закону про максимальну економію  та ефективність в порушення цього принципу замість можливої переговорної процедури закупівлі організував фактично контрольоване за узгодженими діями проведення процедур відкритих торгів із залученням підконтрольного йому особисто та підконтрольного співорганізатору злочину Пушкаренку Е.А. підприємств-вигодонабувачів … і товариства з обмеженою відповідальністю «Корпорація КРТ» …, що призвело до спричинення збитків на загальну суму 93 277 580 гривень 18 копійок, що відповідно до примітки 4 до ст. 185 КК України є особливо великим розміром …  Дубневич Я.В. … намагаючись надати своїм діям у порушення процедури закупівлі стрілочної продукції за рахунок коштів Філії  «Центр забезпечення виробництва» законного вигляду, будучи організатором злочину, діючи у злочинній змові із співорганізатором та виконавцем злочину … Пушкаренком Е.В., який у свою чергу залучив, дав вказівку та організував їх виконання працівниками відділу верхньої будови колії Філії Степаненку А.О., Захаревич О.А., Клепак Т.П. … Дубневич Я.В., маючи досвід здійснення господарської діяльності у сфері виробництва … протягом грудня 2015 року перебуваючи в місті Києві, більш точний час та місце органом досудового розслідування не встановлено, прийняв рішення, розробив план та визначився з колом осіб щодо вчинення кримінального правопорушення і керував у подальшому його скоєнням … Дубневич Я.В., якому достовірно було відомо про фінансовий стан ПАТ «Укрзалізниця» … спільно з …                 Пушкаренком Е.В. … заздалегідь домовились про вчинення кримінального правопорушення, розподіливши ролі. При цьому зазначені особи … мають достатній вплив на суб’єктів господарювання транспортної галузі та можливість реалізувати злочинну схему, організовану Дубневичем Я.В., від оголошення та проведення Філією відритих торгів на закупівлю стрілочної продукції за завищеними цінами … в результаті, перерахування коштів Філії підконтрольним Дубневичу Я.В. та Пушкаренку Е.В. підприємствам» (стор. 18-19). 
(Зазначене на сторінках 18 – 19 подання не містять підтвердження   того, що Дубневичем Я.В. надано відповідні вказівки та організовано проведення процедур відкритих торгів; що функція Дубневича Я.В. полягала в організації злочину та надання вказівок щодо розроблення плану з контрольованої закупівлі Дубневичем Я.В. та розподілу ним функцій між особами, що вчиняли кримінальне правопорушення; та щодо впливу Дубневича Я.В. на організацію проведення відкритих торгів).   
- «Згідно з розробленим планом узгоджених злочинних дій Дубневич Я.В. та Пушкаренко Е.В. повинні були визначити підконтрольні їм підприємства для отримання в подальшому незаконного прибутку … вони обрали ТОВ «Арго» і ТОВ «Корпорація КРТ» … Дубневич Я.В., діючи у змові з Пушкаренком Е.В., … планував перечислити на рахунки підконтрольних їм ТОВ  «Арго» і ТОВ «Корпорація КРТ». Так зайнявши посаду Голови комітету, Дубневич Я.В. почав здійснювати дії, спрямовані на протекцію власних бізнес-інтересів у сфері, яка стала предметом його відання. Наприкінці 2015 року…Дубневич Я.В., … дав вказівку Пушкаренку Е.В. організувати відкриті торги на закупівлю стрілочних переводів …» (стор. 20).
(Немає інформації  на підтвердження того, що Дубневичем Я.В. були  надані  вказівки організувати відкриті торги).
- «У період часу з кінця грудня 2015 року по лютий 2016 року, перебуваючи у приміщенні Комітету Верховної Ради України з питань транспорту … більш точні час та місце досудовим слідством не встановлені, Дубневич Я.В., маючи … вплив на підприємства транспортної інфраструктури, у тому числі на ПАТ «ДнСЗ» (Дніпропетровський стрілочний завод) … зустрівся з головою правління ПАТ «ДнСЗ» Тараненком С.Д. … та повідомив, що у 2016 році закупівлю продукції цього товариства Філія здійснюватиме через підконтрольні       Дубневичу Я.В. підприємства. … Дубневич Я.В. вказав Тараненку С.Д. на те, що ПАТ «ДнСЗ», яке є постійним  учасником торгів … свої конкурсні пропозиції … надавати не повинне, а дилерські повноваження щодо поставок стрілочної продукції для потреб залізниць України мають бути надані лише суб’єктам господарювання, яких визначить Дубневич Я.В… У лютому 2016 року, перебуваючи у місті Києві більш точні час та місце досудовим слідством не встановлені, Дубневич Я.В., … повідомив Тараненку С.Д., що участь у торгах братиме ТОВ «Арго», а також дав вказівку сприяти підготовці всіх необхідних технічних та дилерських документів представникам вказаного підприємства» (стор. 24-25).
(Відсутня інформація на підтвердження того, що Дубневичем Я.В. було надано вказівки щодо підготовки документів для прийняття участі ТОВ «Арго» у відкритих торгах).
- «У березні 2016 року, перебуваючи у приміщенні Комітету з питань транспорту у місті Києві по вулиці Садовій, 3а, більш точні час та місце у ході досудового розслідування встановити не вдалося, Пушкаренко Е.В., продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел… під час чергової зустрічі з Дубневичем Я.В., який з 2011 року є кінцевим бенефіціарним власником ТОВ «Корпорація КРТ», а з 2015 року – власником істотної участі в ТОВ «Корпорація КРТ», узгодив з ним схему використання підконтрольного йому ТОВ «Корпорація КРТ» як посередника міжвиробником – ПАТ «ДнСЗ», і ТОВ «Арго» (стор. 29). «У період з 29.03.2016 до 18.04.2016 перебуваючи в приміщенні Комітету більш точні час та місце у ході досудового розслідування встановити не вдалося Пушкаренко Е.В. … узгодив з … – Дубневичем Я.В., що закупівлю комплектів роздільного скріплення для Філії ТОВ «Арго» також здійснюватиме через підконтрольне Дубневичу Я.В. ТОВ  «Корпорація КРТ», у свою чергу розподіл коштів на рахунках задіяних у схемі підприємств-посередників залишатиметься аналогічним, як і в поставках стрілочних переводів» (стор. 32).
(Відсутні відомості на підтвердження узгодження Дубневичем Я.В. схеми використання посередника між виробником ПАТ «ДнСЗ» і ТОВ «Арго»).
- «Дубневич Я.В., розуміючи ризики розголошення інформації щодо здійснення впливу на службових осіб ПАТ «Укрзалізниця» та Філії під час закупівель матеріалів … самостійно прийняв рішення та повідомив                       Тараненку С.Д., що він має особисто розподілити з представниками ТОВ «Керченський стрілочний завод» номенклатуру товару та лоти, які в подальшому поставлятимуть їх дилери, та узгодити з ними ціну продукції» (стор. 36).
(Із зазначеного не зрозуміло хто (він) має особисто розподілити та узгодити ціну продукції: Дубневич Я.В. чи Тараненко С.Д.?).
- «Дубневич Я.В., будучи кінцевим бенефіціарним власником ТОВ «Корпорація КРТ», діючи через директора підприємства Місьонга О.І., отримавши від ТОВ «Арго» грошові кошти в сумі 631 441 157 гривень 7 копійок на рахунок підконтрольного їм ТОВ «Корпорація КРТ», у період з 25.04.2016 до 13.03.2017 їх частину у сумі 525 886 315 гривень 62 копійки направив на рахунки ПАТ «ДнСЗ», відкриті в ПАТ КБ «Приватбанк» … та АТ «ОТП Банк» …, як оплату за стрілочну продукцію згідно з договором поставки № 024/СБ… Решту грошових коштів, якими незаконно заволоділи Дубневич Я.В. та Місьонг О.І. під час закупівлі Філією стрілочної продукції…, вони використали на власний розсуд, у тому числі й у  фінансово-господарській діяльності ТОВ «Корпорація КРТ»  (стор. 44).
- «Так, у період з грудня 2015 року до березня 2017 року Дубневич Я.В. та Пушкаренко Е.В., діючи як організатори злочину… маючи корисливий мотив, діючи спільно у власних інтересах, з використанням свого службового становища всупереч інтересам держави, усвідомлюючи наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, створили  умови й організували закупівлю стрілочних переводів, запасних частин до них та комплектів роздільного скріплення, тобто продукції єдиного в Україні виробника – ПАТ «Дніпропетровський стрілочний завод», за завищеними цінами із залученням підконтрольних підприємств-посередників – ТОВ «АРГО» і ТОВ «Корпорація КРТ», таким чином, заволоділи коштами Філії «Центр забезпечення виробництва» в сумі 93 277 580 гривень                  18 копійок, чим завдали їй збитки на вказану суму»  (стор. 45). 
(Відсутні підтвердження того, що Дубневич Я.В. заволодів коштами в сумі 93 277 580 гривень 18 копійок).
Обгунтовування підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, а саме в організації заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, у поданні зазначено на сторінках 45-59, зокрема, посилання на: витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; декларацію про доходи у відкритому доступі за період з 2015 по 2017 роки Дубневича Я.В.;  роздруківки та оглядами виступів у ЗМІ за період 2015 року; договори, укладеними між ТОВ «Корпорація КРТ», ТОВ «Арго» та  ПАТ «ДнСЗ»;  заявку-пропозицію ТОВ «Арго»;  річний план закупівель Філії на 2016 рік; службові записки від 03.03.2016, 23.03.2016, 30.12.2015, 11.02.2016; протоколи засідань комітету з конкурсних торгів Філії від 11.02.2016, 04.03.2016, 28.04.2016; висновки судово-економічної експертизи від 23.02.2017, 18.01.2018;  протоколи негласних слідчих (розшукових) дій від: 11.07.2016, 25.07.2016, 02.08.2017, 02.08.2017; додатковий огляд трафіків (інформації про маршрути телефонних з’єднань); протоколи огляду від 16.08.2017,  31.08.2017, 05.09.2017, 04.06.2018; покази свідків Шевченко Є.С., Омеляна В.В., Шульмейстера В.Ю., Кравцова Є.В., Пивоварського А.М., Завгороднього О.В.,  Данилової О.В. тощо.  

Комітет звернув увагу на те, що датою відкриття кримінального провадження № 52019000000000348 є 24 квітня 2019 року, при цьому наведені в поданні докази факту вчинення Дубневичем Я.В. суспільно небезпечного діяння отримані до реєстрації цього кримінального провадження, про що свідчить зазначене на сторінках 52-57 подання, зокрема:
- протокол огляду від 07.12.2018 інформації про маршрути передавання телекомунікаційних послуг телефонних номерів, які належать гр.                     Пушкаренко Е.В., Шатило В.П. та Шевченко А.І.,
- протокол негласних слідчих (розшукових) дій від 11.07.2016 за результатами зняття інформації з транспортних та телекомунікаційних мереж  тел. номеру, який нал. Пушкаренку Е.В., 
- протокол огляду від 02.11.2017 ноутбука, вилученого під час обшуку в Марченка В.В.,
- висновок експерта від 11.05.2018 комп’ютерно-технічної експертизи ноутбука «Acer Aspire», вилученого у ході обшуку Марченка В.В., 
- висновок експерта від 27.01.2017 комп’ютерно-технічної експертизи мобільного телефона Шевченка А.І. (стор. 52);
- протокол негласних слідчих дій від 25.07.2016 за результ. зняття інформації з транспортних та телекомунікаційних мереж тел. номеру, який нал. Шевченку А.І.,
- протокол негласних слідчих (розшукових) дій від 25.07.2016 за результатами аудіо-, відеоконтролю особи Пушкаренка Е.В.: розмова від 24.11.2016 з чого можна зробити такі висновки (стор. 53);
- розмова від 12.12.2016 ( не вказаний у поданні протокол негласних слідчих (розшукових) дій за результатами аудіо-, відеоконтролю особи Пушкаренка Е.В.), 
- протокол негласних слідчих (розшукових) дій від 10.02.2017 за результатами зняття інформації з транспортних та телекомунікаційних мереж  тел. номера, який нал. Сидоренко Т.П. (стор. 54);
- протокол негласних слідчих (розшукових) дій від 07.04.2017 за результатами зняття інформації з транспортних телек. мереж – телефонного номеру, який належить Тараненку С.Д. (стор. 55);
- протокол додаткового огляду трафіків (інф. про маршрути телеф. з'єднань) від 15.01.2019,
- протокол проведених НСРД від 02.08.2017,
- протоколом огляду від 16.08.2017 блокнота біло-синього кольору Сидоренко Т.П., вилученого 25.04.2017 під час обшуку службового кабінету Сидоренко Т.П. на ПАТ «ДнСЗ» (стор. 56);
- протокол негласних слідчих (розшукових) дій від 02.08.2017 за результатами аудіо-, відеоконтролю особи Пушкаренка Е.В.,
- протокол огляду речей і документів від 05.09.2017 в ході якого оглянуто блокнот чорного кольору, вилучений під час обшуку 25.04.2017 на ПАТ «ДнСЗ» у кабінеті Марченка В.В.,
- протокол огляду речей і документів від 31.08.2017 в ході якого оглянуто блокнот червоного кольору, вилучений 25.04.2017 під час обшуку житла Сидоренко Т.П.,
- протокол огляду від 04.06.2018 електронної скриньки,
- показами свідка (стор. 57).
Водночас, в поданні не зазначено, на яких підставах проводилися оперативно-розшукові та інші процесуально значимі заходи та чи були ухвалені слідчим суддею рішення з цього приводу.
Положеннями статті 2 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність» визначено, що оперативно-розшукова  діяльність  -  це  система  гласних   і негласних  пошукових,  розвідувальних  та   контррозвідувальних заходів,  що  здійснюються  із застосуванням    оперативних  та оперативно-технічних засобів. Підстави для проведення оперативно-розшукової діяльності передбачені статтею 6 вказаного Закону, зокрема, наявність достатньої інформації, одержаної в установленому законом    порядку,    що    потребує   перевірки   за   допомогою оперативно-розшукових заходів і засобів, про злочини, що готуються; про осіб, які готують вчинення злочину. 
Зазначені  підстави  можуть міститися в заявах, повідомленнях громадян, посадових осіб, громадських організацій, засобів масової інформації, у письмових дорученнях  і  постановах  слідчого, вказівках прокурора,  ухвалах  слідчого судді, суду, матеріалах правоохоронних  органів  тощо. Забороняється приймати рішення про проведення оперативно-розшукових заходів при відсутності підстав, передбачених у цій статті. 
Крім цього, у поданні зазначено, що «у кримінальному провадженні                              № 52017000000000365 від 02.06.2017 зібрані всі можливі докази з огляду на встановлені Законом обмеження у застосуванні можливих заходів кримінального провадження та проведення слідчих дій відносно особи, яка має статус народного депутата України» (стор. 59).
У зв’язку з цим, Комітет вказує на розбіжності і не визначеність яке із вказаних у поданні кримінальних проваджень (№ 52017000000000365 від 02.06.2017 чи № 52019000000000348 від 24.04.2019 (стор. 1) стосується народного депутата України Дубневича Я.В. та за яким кримінальним провадженням здійснювалося досудове розслідування щодо дій народного депутата України Дубневича Я.В., які, як зазначає ініціатор подання, мають ознаки кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою                   статті 27 та частини п’ятої статті 191 Кримінального Кодексу України.
      Також Комітет зауважив, що у тексті подання ініціатор неодноразово вживає словосполучення «за невстановлених  слідством обставин», «більш точні час та місце досудовим слідством не встановлені (встановити не вдалося)» (стор. 20, 21, 22, 23, 24, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 38, 39, 41,42 подання), що дає підстави вважати, що подання грунтується переважно на припущеннях.
Крім цього, на сторінці 44 подання є посилання на висновок Київського науково-дослідного інституту судових експертиз судово-економічної експертизи від 18.01.2018 № 23562/17-45 у кримінальному провадженні                                                         № 52019000000000348 від 24.04.2019,  відповідно до якої внаслідок закупівлі Філією «Центр забезпечення виробництва» стрілочних переводів і запасних частин до них у ТОВ «Арго» за завищеними цінами, та перерахування коштів на його рахунки, вбачається втрата активів Філії «Центр забезпечення виробництва»  ПАТ «Українська залізниця»  на загальну суму 93 277 580 гривень 18 копійок, проте відсутня інформація щодо замовника відповідної експертизи.

Стосовно застосування до народного депутата України Дубневича Я.В. запобіжного заходу щодо надання згоди на затримання народного депутата України Дубневича Я.В., в поданні зазначається, що «Аналіз наведених доказів у їх сукупності і взаємозв’язку підтверджує факт вчинення Дубневичем Я.В. як організатором особливо тяжкого корупційного злочину (ч.3 ст.27, ч. 5 ст.191 КК України), за який передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.
Крім того, в органу досудового розслідування є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча народного депутата України Дубневича Я.В. з метою ухилення від кримінальної відповідальності, оскільки зібрані докази дають достатньо підстав підозрювати його у вчиненні особливо тяжких корупційних злочинів, віднесених до підслідності детективів НАБ України. У зв’язку з цим є необхідність у затриманні народного депутата України порядку п. 3 ч. 1 ст. 208 КПК України.  
Застосування стосовно Дубневича Я.В. тимчасового запобіжного заходу у виді затримання дасть можливість запобігти ризику його втечі, який обґрунтовується наступним: Зібрані щодо Дубневича Я.В. докази дають достатньо підстав підозрювати його у вчиненні особливо тяжких корупційних злочинів, за який кримінальним законом передбачено відповідальність у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для особи переховуватись від органів досудового розслідування та суду.  … Також соціальні зв’язки та матеріальний стан Дубневича Я.В., наявність можливості виїзду за кордон дають йому змогу переховуватися від слідства, що унеможливить проведення з ним слідчих та процесуальних дій, передусім можливого розгляду судом по суті клопотання про застосування до нього запобіжного заходу.».
Крім цього, ініціатор подання, обгрунтовуючи необхідність застосування  запобіжного заходу у виді затримання по відношенню до народного депутата України Дубневича Я.В., посилається на практику Європейського суду з прав людини при оцінці ризику переховування від правосуддя, згідно з якою може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (рішення Європейського суду з прав людини «Пунцельт проти Чехії», «Москаленко проти України», «Мамедов проти Росії»). 
Комітет зазначає, що така позиція ініціатора подання частково узгоджується з положеннями статті 29 Конституції України, статті 5 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, окремими рішеннями Європейського суду з прав людини. Так, враховуючи позицію Європейського суду з прав людини у справі «Москаленко проти України» (Moskalenko v. Ukraine, заява № 37466/04) про те, що «органи судової влади неодноразово посилалися на ймовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачувався. У цьому контексті Суд нагадує, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину...». 
Комітетом водночас взято до уваги рішення «В проти Швейцарії» («W v. Switzerland», заява № 14379/88): «Небезпеку переховування від правосуддя не можна вимірювати тільки залежно від суворості належного покарання; її треба визначати з урахуванням низки інших факторів, які  або можуть  підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або ж зробити її настільки незначною, що вона не може слугувати виправдуванням  тримання під вартою … При цьому треба враховувати характер обвинуваченого його моральні якості, його кошти, зв’язки з державою, у якій його переслідування за законом, та його міжнародні зв’язки».
Крім цього, згідно з позицією Європейського суду з прав людини «при обранні запобіжного заходу слід врахувати те, чи була можливість у підозрюваного у зв’язку із здійсненням щодо нього процесуальних дій ( із змісту яких він міг зрозуміти, що стосовно нього було розпочато кримінальне переслідування) втекти раніше. Якщо така можливість була, а підозрюваний нею не скористався, то ризик втечі на момент розгляду питання про застосування запобіжного заходу істотно зменшився». 

Народний депутат України Дубневич Я.В. надав свої пояснення 28 жовтня 2019 року (198064) на подання «Про надання згоди на затримання народного депутата України Дубневича Ярослава Васильовича», в якому він просить подання визнати неповним, незаконним та необгрунтованим, а з точки зору оцінки на предмет законності одержання доказів, – таким, що надати оцінку не вбачається за можливе у зв’язку з ненаданням для цього прокурором доказів, а також повернути його Голові Верховної Ради України.
Крім цього, у поясненнях народного депутата України зазначено, зокрема, що «Прокурор в поданні зазначено, що суворість покарання може слугувати підтвердження наявності ризику переховуватись від органу досудового розслідування. … При оцінці заявленого ризику необхідно врахувати практику Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що тяжкість покарання, якому може бути підданий підозрюваний чи обвинувачений можна законно розглядати як таку, що може спонукати до втечі, однак можливість жорсткого засудження є НЕДОСТАТНІМ  чинником. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно доказувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейні зв’язки.
В цьому контексті, також, на особливе значення має те, що будь-яких доказів вчинення Дубневичем Я.В. будь-якого злочину не існує за фактичної відсутності самого факту вчинення Дубневичем Я.В. будь-якого злочину».
Стосовно соціальних зв’язків та матеріального стану Дубневича Я.В., наявності можливого виїзду за кордон, народним депутатом України Дубневичем  Я.В. зазначено, що «наявність фактичних даних (доказів) про НАМІР Дубневича Я.В. використати будь-які свої можливості для втечі з метою переховування від органу досудового розслідування, слідчого судді або суду може свідчить про наявність такого ризику. 
НАМІР використати будь-які свої можливості для втечі з метою переховування  … у Дубневича Я.В. ВІДСУТНІЙ й НЕ ПІДТВЕРДЖЕННИЙ ЖОДНИМ ДОКАЗОМ, окрім як загальних фраз прокурора».
Щодо забезпечення  участі Дубневича Я.В. у процесуальних діях (арк. 60, абз.5), зазначено, що «Наголошую на тому, що Дубневич Я.В. жодного разу не викликався для участі  в будь-яких процесуальних діях. Будь-які фактичні обставин неналежної процесуальної поведінки  Дубневича Я.В. відсутні. Будь-які підстави вважати, що існує будь-який ризик ухилення Дубневича Я.В. від участі в процесуальних діях немає і доказів такого ризику до подання не додано. Стверджую та гарантую, що Дубневича Я.В. братиме участь в усіх процесуальних діях у встановленому КПК Україні. Належним доказом відсутності ризику втечі з метою ухилення від кримінальної відповідальності Дубневича Я.В. є його фактична участь в процедурі розгляду даного Подання та його фактична присутність на засіданні Комітету, не зважаючи на те, що він повністю усвідомлює значний суспільний запит на «посадку високопосадовців», що створює значний ризик необ’єктивного розгляду Подання і Комітетом, і Верховною Радою України». 

Комітет дійшов висновку, що подання «Про надання згоди на затримання народного депутата України Дубневича Ярослава Васильовича», ініційоване заступником Генерального прокурора – керівником Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Холодницьким Н.І. 11 жовтня 2019 року, підтримане і внесене до Верховної Ради України Генеральним прокурором Рябошапкою Р.Г. 17 жовтня 2019 року, є законним, оскільки ініційовано, підтримано і внесено  належними суб’єктами з дотриманням особливостей, передбачених частиною третьою статті 80 Конституції України, частиною другою статті 482 Кримінального процесуального Кодексу,  частиною другою статті 218 Регламенту Верховної Ради України, та висловив  низку зауважень, зазначених у мотивувальній частині висновку щодо достатності і обґрунтованості подання, законності одержання доказів, зазначених у поданні.      
Враховуючи викладене, Комітет ухвалив висновок щодо подання «Про надання згоди на затримання народного депутата України Дубневича Ярослава Васильовича» від 11 жовтня 2019 року, підтриманого і внесеного до Верховної Ради України Генеральним прокурором Рябошапкою Р.Г. 17 жовтня 2019 року, та прийняв рішення направити Голові Верховної Ради України висновок Комітету, зазначене подання та пояснення народного депутата України Дубневича Я.В. для розгляду Верховною Радою України.

Голова Комітету                                                        С.В.КАЛЬЧЕНКО